Projekts Venēra piedāvā
Producente Roksana Mīdovs
Scenārijs Žaks Fresko
Visa naudas orientētā un materiālistiskā sabiedrība
ir maldīga.
Tā ieies vēsturē kā sabiedrība ar viszemākajiem rādītājiem cilvēka attīstībā.
Mums ir zināšanas, mēs zinām kā, mums ir tehnoloģijas
un iespēja radīt pilnīgi jaunu civilizāciju.
Paradīze vai aizmirstība
(Žaks Fresko) 1929. gada lielā depresija
palīdzēja veidot manu sociālo apziņu.
Tajā laikā es sapratu, ka Zeme atrodas tajā pašā vietā:
rūpnīcas bija darba kartībā un resursi nekur nebija pazuduši,
bet cilvēkiem nebija naudas, lai kaut ko nopirktu.
Es sapratu, ka spēles noteikumi, kurus mēs visi spēlējam,
ir novecojuši un ierobežojoši.
Nelaimes, ciešanas un karš radīja iniciatīvu manam dzīves darbam,
mani motivēja arī šķietamā valdības nekompetence,
akadēmiskā pasaule un risinājumu trūkums no zinātnieku puses.
Es sapratu, ka tā vietā, lai pievērstos indivīdiem,
daudz efektīvāk būtu pārveidot visu kultūru.
Tā aizsākās mans mūža garais risinājumu meklēšanas ceļš
daudzajām mūsdienu problēmām.
(Stāstītājs) Šī prezentācija ir realizējams plāns sociālajām pārmaiņām,
kurš būvē ceļu mierīgai un ilgtspējīgai pasaules civilizācijai,
kur cilvēki, tehnoloģijas un daba spēj pastāvēt līdzās.
Tā iezīmē alternatīvu, pēc kuras tiekties,
kur cilvēku tiesības nav tikai tukši apgalvojumi uz papīra,
bet dzīvesveids.
Tā ir Projekts Venēra.
Tās dibinātājs Žaks Fresko
aicina tiešā veidā pārveidot kultūru, kurā karš,
nabadzība, bads, parādi un nevajadzīgas cilvēku ciešanas
tiek uzskatīti ne vien kā novēršami, bet pilnībā nepieņemami.
Aizvien vairāk kļūst skaidrs, ka jebkas zem šīs normas
vienkārši turpinās radīt tādas pašas problēmas, ar kurām mēs saskaramies šodien.
Sūdzoties un nepiedāvājot alternatīvus risinājumus, mēs neko nerisinām.
Projekta Venēra pētniecības centrs,
kuru uzbūvēja Fresko un Roksana Mīdovs
atrodas Venusā, Floridā.
Tas risina daudzus mūsu problēmu pamatcēloņus.
Bet kāda ir mūsu problēmu patiesā izcelsme?
Sistēmu kļūdas
Šobrīd mums ir palikušas pavisam nedaudz alternatīvas,
jo mēs atrodamies pašiznīcības procesā.
Vakardienas atbildes vairs nav aktuālas.
Ņemot vērā jau nodarīto kaitējumu videi,
mēs strauji tuvojamies punktam, no kura vairs nav atpakaļceļa,
kur daba noteiks lietu kārtību.
Vai nu mēs turpināsim kā iepriekš-
ar mūsu novecojušajām sociālajām tradīcijām un domāšanas ieradumiem,
tādējādi apdraudot mūsu nākotni,
vai arī mēs pielietosim piemērotākas vērtības,
atbilstošas ilgtspējīgai sabiedrībai
ar lielākām iespējām un brīvību.
Amerikāņu sabiedrība ir iemācīta
iegādāties jaunu mašīnu katru gadu,
pirkt jaunu televizoru vai magnetofonu.
Mēs esam ellīgi radikāli, bet mūsu politiskās un sociālās iestādes
nav mainījušās, un tieši šeit mēs esam iestiguši:
jo mēs jebkuru jaunu ideju vienmēr salīdzinām ar komunismu vai brīvības ierobežošanu,
tapēc, ka esam iemācīti baidīties no visa jaunā.
(Stāstītājs) Neviena no pasaules ekonomiskajām sistēmām:
ne sociālisms, ne komunisms, ne fašisms, ne kapitālisms
nav likvidējuši elitismu, nacionālismu, rasismu
un, pašu galveno- trūkumu.
Tiem visiem pamatā ir ekonomiskā nevienlīdzība.
Kad nauda tiek izmantota, lai regulētu un izplatītu resursus peļņas gūšanai,
bet cilvēki un nācijas rūpējas tikai paši par sevi,
tie cīnīsies iegūt izdevīgumu par jebkuru cenu,
uzturot konkurences priekšrocības
vai militāri iejaucoties.
Karš ir pilnīga izgāšanās starptautisko konfliktu risināšanā.
No strikti pragmatiskā viedokļa,
tas ir visneracionālākais dzīvību un resursu zudums, kādu vien var iedomāties.
Lielākoties kari notiek, lai kontrolētu resursus
un saglabātu priekšrocības pozīciju.
Tie nenotiek cilvēka cieņas dēļ
vai dzīves kvalitātes uzlabošanai.
Dzīves kvalitāte var uzlaboties tikai uzvarētājvalstī.
Tā var notikt, bet, attiecībā pret pārējo pasauli,
šī cena ir nežēlīga.
(Stāstītājs) Šis briesmīgais un vardarbīgais mēģinājums atrisināt starptautiskos konfliktus
uzņem vēl nežēlīgākus apgriezienus
ar datorizētu kodolmateriālu piegādes sistēmu ieviešanu
un nāvējošiem bioloģiskajiem un ķīmiskajiem ieročiem.
Pentagons uztur vairāk nekā 100 000 uzņēmumu,
bet milzīgāko peļņu saņem tikai dažas lielās korporācijas.
Tomēr tā ir ērta iespēja nopelnīt
tiem, kas strādā militāri industriālajā kompleksā.
Ja nebūtu iespējams nopelnīt uz karu rēķina,
vai jūs tiešām domājat, ka tie notiktu?
(Žaks Fresko) Kad jūs iesauc dienēt armijā,
jūs riskējat ar savu dzīvību savas valsts dēļ.
Tādā gadījumā būtu jāiesauc dienēt arī visu militāro industriju:
visus automātu, ložmetēju ražotājus,
automobīļu, džipu, karakuģu-
lai viņi visi būtu tādā pašā situacijā, kā armija.
Tad tas būs pa īstam. Bet, ja jūs pelnāt miljonus, pārdodot karakuģus
un ložmetējus armijai, tas ir amorāli.
Ja man būtu iespēja , tos miljonus cilvēku, kuri šobrīd dienē armijā,
es nosūtītu uz skolu, lai tie apgūst problēmu risināšanu-
kā rast kopēju valodu ar citām tautām. Tas mums ir jādara, nevis jānogalina.
Karavīri ir nāves mašīnas; viņi ir apmācīti nogalināt.
Es apmācītu viņus, lai viņi nogludinātu attiecības ar Meksiku,
tāpat arī ar arābu pasauli.
Lai apvienotu visas nācijas.
(Stāstītājs) Karš nav vienīgā vardarbība pret cilvēkiem,
pastāv arī bads, nabadzība,
bezpajumtniecība un bezdarbs.
Šo problēmu novelšana uz "cilvēka dabu" ir mīts,
kuš tiek izmantots, lai neko nemainītu.
Vides ietekme
Ģenētikai nav nekāda sakara ar alkatību, biznesu, rasu aizspriedumiem.
Jebkurā sabiedrībā visi uzvedības modeļi ir daļa no jūsu izglītības:
grāmatas, kuras jūs lasāt, elki, kuriem jūs sekojat un cilvēki, kurus jūs apbrīnojat.
Gēniem nav nekāda sakara...
izņemot jūsu acu krāsu, deguna formu,
iespējams, iedzimtās īpašības.
Gēni nekontrolē vērtības.
Pat, ja cilvēks ir piedzimis ar labākām smadzenēm nekā citiem,
proti, labākiem receptoriem, audu kvalitāte ir labāka.
Es teiktu, ja tev ir labākas smadzenes
un tu dzīvo fašistu valstī, tu kļūsi par fašistu visātrāk.
Smadzenēm nav diskriminācijas mehānismu.
Smadzenes nevar noteikt, kas ir svarīgs un mazāk svarīgs,
izņemot pieredzi.
(Stāstītājs) Mēs nepiedzimstam ar mantkārību, skaudību, naidu vai neiecietību.
Mūsu uzvedība un vērtības atspoguļo mūsu kultūru.
Ja tu būtu uzaudzis starp Amazones galvu medniekiem,
tu būtu galvu mednieks.
Ja es tev vaicātu: "Vai tev neuztrauc tas, ka tev ir 5 nocirstas galvas?"
tu atbildētu: "Jā, manam brālim ir 20".
Vai viņš ir jucis? Nē, tas viņa kultūrā ir pieņemami.
Sociālās un vides problēmas paliks neatrisinātas,
kamēr dažas nācijas kontrolē lielāko daļu zemes resursu
un peļņa ir svarīgāka par cilvēku labklājību.
Peļņas nostādīšana pirmajā vietā rada nevajadzīgas ciešanas
un mūsdienās dominējošo neobjektīvo uzvedību.
Daudzi cilvēki uzskata, ka, lai tiktu galā ar problēmām, ir nepieciešams ievērot likumus.
Mums ir ļoti daudz likumu, tūkstošiem,
bet tie nepārtraukti tiek pārkāpti.
Dokumenti un līgumi nemaina trūkuma,
bada un nedrošības esamību.
Var paredzēt nākotnes notikumu gaitu, kā arī vērtības,
ņemot vērā okeāna piesārņošanas un auglīgās zemes samazināšanās tendences...
Ja novēro sistēmas degradēšanos,
var paredzēt grautiņus, slepkavības un masveida vardabību.
Cilvēka uzvedību nosaka apkārtējā vide.
Ja, piemēram, tiek novērots ūdens trūkums, to sāk tirgot un cena tam ir augsta.
Apskatīsim deficītu kā sistēmu.
Pieņemsim, ka 3 dienas ir lijis zelta putekļu lietus.
Cilvēki skrietu ar lāpstām piepildīt savus pagrabus,
bēniņus, visus skapjus. Viņi izmestu ārā savus apģērbus.
Ja lietus turpinātu līt vēl gadu un visapkārt būtu zelts,
cilēki sāktu to slaucīt ārā no savām mājām, noņemtu un izmestu savus gredzenus.
Mēs varam novērot, kā cilvēku uzvedība mainās, pielāgojoties jaunajiem apstākļiem.
Policisti apsargā tikai to, kas cilvēkiem ir nepieciešams
un nav pieejams, tapēc tas tiek apsargāts.
Bet ja citronu, apelsīnu koki un ābeles
augtu visur, to augļus nevarētu pārdot.
Ja 10 cilvēki nokļūtu uz salas ar bagātīgiem resursiem,
ja tur uz katru cilvēku būtu tūkstošiem zivju,
ja tur būtu desmitreiz vairāk maizes augļu un banānu nekā nepieciešams,
nauda nekad netiktu ieviesta.
Privātīpašumi nekad netiktu ieviesti.
Ja sala būtu pietiekami liela: uz 10 cilvēkiem būtu pieejama 3000 hektāru platība,
nevienam pat galvā neienāktu sadalīt šo teritoriju apgabalos.
Pastāv uzvedības modeļi, kas veicina izdzīvošanu.
Ir sociālie apstākļi, kas maina mūsu vērtības un skatu uz dzīvi.
Nav iespējams izdot likumu par vēlamo cilvēku uzvedību,
neņemot vērā apkārtējās vides ietekmi.
Tapēc labāk parūpēties par vidi
un vienam par otru
un izglītot cilvēkus
līdz iespējami augstākajam līmenim,
ja mēs vēlamies, lai mums būtu sabiedrība.
Pat miera līgums nespēj novērst kārtējo karu,
ja netiek risināti tā pamatcēloņi.
Iespējams, valdībā ir nepieciešami godīgi cilvēki,
kuri strādātu visu cilvēku labklājības vārdā.
Bet pat ja visgodīgākie cilvēki tiktu ievēlēti augstos amatos
un mums izbeigtos resursi, atkal atsāktos meli,
krāpšana, zagšana un korupcija.
Patesībā, ir vajadzīgi nevis godīgi cilvēki, bet gan
iespēja apzinīgi pārvaldīt Zemes resursus
ikviena labklājībai.
Sociālās nepilnības
Apskatīsim mūsu sabiedrības kārtību.
Lai saglabātu mūsu ekonomiku, nepārtraukti jāpārdod preces.
Lai to īstenotu, apzināti tiek ražotas ātri nolietojamas un lūztošas preces.
Varbūt esat ievērojuši, ka tas parasti notiek
tieši pēc garantijas termiņa beigām.
Šo korumpēto praksi sauc par "ieplānotu novecošanu",
kas ir apzināta efektivitātes samazināšana.
Izgudrotāji studē labākajās mācību iestādēs,
lai pēc tam būtu spiesti izstrādāt lietas, kas nonēsājas
un salūzt noteiktā laikā.
Tas noved pie milzīgas resursu un enerģijas izšķēršanas.
Mēs izlaupām planētu peļņas dēļ.
Ja tā padomā, cilvēkiem ir vajadzīgs nevis darbs,
bet gan iespējas, ko tiem sniedz alga.
Nauda nepārstāv neko reālu,
aiz tās nestāv zelts, sudrabs vai citi resursi.
Naudu nevar apēst, no tās nevar uzbūvēt māju.
Tā pat nav saistīta ar mūsu reālajām iespējām
saražot preces un sniegt pakalpojumus uz šīs planētas.
Monetārā sistēma ir nodota no paaudzes paaudzē jau vairākus gadsimtus
un mēs to turpinām izmantot bez liekiem jautājumiem.
"Iedod man varu pār nācijas naudu
un man vairs neinteresēs, kurš veido tās likumus". Maijers Rotsčailds
Šī sistēma turpinās ieviest aizvien vairāk automatizācijas,
samazinot lielākās daļas iedzīvotāju pirktspēju.
Pienāks laiks (tas saucas Gausa līkne),
kad nodarbinātība ies uz leju, ražošana ies uz augšu
un pirktspēja sabruks. Sistēma apstāsies.
Bankas bankrotēs un nekas vairs nedarbosies.
Mēs ļoti strauji uz to virzāmies.
2011. gadā kļuva pavisam acīmredzams,
ka mašīnas apsteidz cilvēku.
Mēs esam kļuvuši produktīvāki ar krietni mazāku darbinieku skaitu.
Mūsu ekonomika ir visproduktīvākā kā jebkad.
iPad aplikācija spēj paveikt vairāk nekā četri darbinieki.
Darba vietu skaits ir samazinājies. Darbiem, kas šobrīd pastāv,
ir zemāks atalgojums acīmredzamu iemeslu dēļ:
darba vietu piedāvājums ir krietni mazāks nekā pieprasījums.
Atalgojums krītas un tam ir milzīga ieteikme uz vidējo klasi,
kura pamazām izzūd.
Mēs virzāmies uz sociālo sabrukumu
un, manuprāt, tas notiks visā pasaulē, ne tikai pie mums.
Tas neprasa valdības gāzšanu,
pilnībā pietiek visu atstāt, kā ir un tā pati sevi apgāzīs.
Ar masu mēdiju manipulāciju ir iespējams nomierināt cilvēkus.
Bet, ja lielākā daļa cilvēku tiek atlaisti, viņi vairs nav pirktspējīgi
un sistēma sabrūk. Tā vairs nefunkcionē.
Tas notiek jau šobrīd, situāciju nav iespējams izmainīt.
Sāksies problēmas ar valsts drošību
un pensiju izmaksu.
Jau ir iztērēts krietni vairāk, nekā ir pieejams.
Vienīgais, kas ir atlicis ir ņemt kredītus un aizņemties no bankām aizvien vairāk un vairāk.
Mēs vēlētos jums parādīt vēl drūmāku mūsdienu ainu,
pavisam netālu no šejienes- Manhetenas centrā.
Valsts kredīta summa vairs neietilpst kredīta skaitītājā.
Parāds atsāka augt 1989. gadā,
kad tas sastādīja mazāk par 3 triljoniem dolāru.
Parāds pēdējā laikā ir tik strauji audzis, ka ir nācies noņemt dolāra simbolu,
lai būtu papildu vieta vēl vienam skaitlim, jo summa jau ir sasniegusi
vairāk kā 10 triljonu dolāru un turpina pieaugt ik sekundi.
Nākamgad tiks uzstādīts pilnībā jauns skaitītājs ar papildus divām skaitļu vietām.
Federālajai valdībai nav atļauts drukāt naudu.
Tai nav atļauts aizdot naudu vai iesaistīties banku operācijās.
Tā ir tikai banķieru privilēģija.
Ja valdība vēlas palielināt gaisa spēkus
par, teiksim, 2000 lidmašīnām mēnesī,
tai ir jāaizņemas nauda no privātām kredītiestādēm,
tikai jāparakstās un, kad karš būs beidzies,
kredīta atmaksa gulsies uz sabiedrības pleciem.
"Vēsture pierāda, ka naudas mainītāji ir pielietojuši jebkāda veida ļaunprātīgu izmantošanu,
intrigas, maldināšanu un vardarbību,
lai saglabātu savu kontroli pār valdību,
kontrolējot naudu un tās emisiju". Džeimss Madisons
(Stāstītājs) Mēs paši un mūsu sociālā struktūra
atrodamies sociālās evolūcijas procesā.
Ja vēlamies izdzīvot šajos nemiera laikos,
mums jābūt spējīgiem pielāgoties izmaiņām.
Viss mainās, ieskaitot mūsu sociālās sistēmas.
Alberts Einšteins uzskatīja:
"Mēs nevaram atrisināt problēmas ar to pašu domāšanu,
ar kuru izveidojām tās."
Zeme vēljoprojām ir resursu bagāta.
Bet mūsu resursu regulēšanas prakse, izmantojot monetāro sistēmu
mums vairs neder un iet pretrunā ar mūsu pašu izdzīvošanu.
Mūsdienās ir pieejamas augsti attīstītas tehnoloģijas,
bet mūsu sociālā un ekonomiskā sistēma
netiek līdzi mūsu tehnoloģiskajām iespējām,
kuras citādi varētu viegli radīt pārpilnības pasauli visiem,
brīvu no vergošanas un kredītiem.
Kā tas ir iespējams?
Nav pietiekami naudas, lai pabarotu un sniegtu pajumti visiem planētas iedzīvotājiem,
nemaz nerunājot par vērienīgāku mērķu sasniegšanu.
Bet Zemei ir vairāk nekā pietiekami daudz resursu, lai apmierinātu visu cilvēku vajadzības,
ja vien mēs tos pārvaldītu apzināti.
Sociālā alternatīva
(Stāstītājs) Žaks Fresko piedāvā risinājumu, kas saucas
Resursu Orientējošā Ekonomika.
Tā ir sociāli-ekonomiska sistēma, kurā visas preces un pakalpojumi
ir pieejami ikvienam, bez naudas izmantošanas,
bez bartera, kredīta vai jebkāda veida piekalpošanas.
Šī sociālā sistēma ļoti atšķiras no visām iepriekš esošajām.
Fresko ir strādājis šajā novirzienā 75 gadus,
studējot un veicot eksperimentus.
Resursu Orientējošās Ekonomikas darbība balstās uz pieejamajiem resursiem,
piedāvājot katram planētas iedzīvotājam brīvu pieeju šiem resursiem
bezmaksas, bez cenu zīmes.
Mūsdienās ir vairāk nekā pietiekami daudz resursu,
lai uzbūvētu krietni attīstītāku sabiedrību.
Es nerunāju par ubaga dāvanām, lai cilvēki varētu tikai izdzīvot līdz rītdienai,
Es runāju par ļoti attīstītu cilvilizāciju.
Mūsu rīcībā ir resursi un tehnoloģijas, mums tikai jāliek tās lietā.
(Roksana Mīdovs) Viens no Projekta Venēra galvenajiem aspektiem
ir deficīta novēršana; šeit palīgā nāk tehnoloģijas.
Resursu Orientējošā Ekonomika nespēs darboties,
ja pastāvēs jebkāda veida trūkums.
Ja Resursu Orientējošā Ekonomika tiks ieviesta
sabiedrībā, kurai nav resursu, tā nespēs pastāvēt.
Ar mūsdienu tehnoloģijām ir iespējams apgādāt ikvienu,
likvidēt deficītu un radīt pārpilnību.
Kad tiks radīta šāda pārbagātība, tad izzudīs mantkārība,
egoisms, noziegumi un daudzas cilvēku uzvedības novirzes.
(Stāstītājs) Sociālo sistēmu var izveidot tā,
lai ikviens spētu dzīvot pilnvērtīgi un produktīvi,
ja zinātnes un tehnoloģiju spēks tiek novirzīts
uz rūpēm par cilvēku un ekoloģiju,
kā arī naudas sistēmas mākslīgi radītā deficīta pārvarēšanu.
Visi cilvēki, neskatoties uz politisko nostāju, tradīcijām
vai reliģiskajām atšķirībām, ir atkarīgi no vieniem un tiem pašiem resursiem:
tīra gaisa un ūdens,
aramzemes,
medicīniskās aprūpes un atbilstošas izglītības.
Es uzskatu, ka ja jūs apņēmtos būt uzticīgi Zemei un tās iedzīvotājiem,
tas radītu gaišas perspektīvas nākotnei.
Visa cilvēce ir viena ģimene un pasaule ir mājas ikvienam.
Ne valstis, ne cilvēki vairs nespēj pastāvēt atšķirti.
Vairs nevajadzētu pastāvēt atsevišķām valstīm, lai ikviens varētu doties, kur vēlas.
Pirms Amerikas štati apvienojās, tajos notika nepārtraukta cīņa par teritoriju.
Tie cīnijās savā starpā, katram bija savi zemessargi.
"Šī ir mūsu teritorija!" "Nekā nebija, jūs atrodaties uz mūsējās!"
Kad visi štati apvienojās, valdība
izstrādāja robežlīnijas, kurām visi piekrita.
Tas pielika punktu teritoriālajiem strīdiem.
Ja vēlaties izbeigt karus, tad Zeme ir jāpasludina par kopējo mantojumu.
Zemes resursi ir jāizsludina par visas cilvēces kopējo mantojumu.
Šai pieejai nav nekā kopīga ar tiem, kuri vēlas formēt Jauno pasaules kārtību
ar eliti un milzu korporācijām priekšgalā,
lai visa pārējā pasaule būtu tiem pakļauta.
Gluži pretēji, globāla Resursu Orientējošā Ekonomika
ļaus visiem cilvēkiem sasniegt savu augstāko potenciālu,
plaukt un attīstītes sabiedrībā, kura darbojas cilvēku interesēs,
sabiedrībā, kura aizsargā un saglabā apkārtējo vidi;
kurā ir izpratne par to, ka esam neatņemama dabas daļa.
Stimuls
(Stāstītājs) Daži vaicā, kas notiks ar stimulu, ja visas cilvēka vajadzības tiks apmierinātas
bez nepieciešamības strādāt?
Šis jautājums pieņem, ka cilvēkiem nav citu vēlmju, kā vien apmierināt savas pamatvajadzības.
Ja tā būtu taisnība, neeksistētu ne izgudrotāji,
ne rakstnieki, ne skolotāji.
Cilvēki ar entuziasmu strādā pie tā, kas viņus interesē un izaicina.
Dosim visiem cilvēkiem iespēju
pieņemt vislielāko izaicinājumu, kāds vien var būt:
padarīt pasauli labāku ikvienam.
Individualitātei tiks piešķirta lielāka nozīme, nekā vienveidībai.
Jaunie sociālie procesi radīs jaunu stimulu klāstu,
kuru vērtē būs dabas aizsardzība un rūpes par sabiedrību,
nevis sekli, egoistiski mērķi
bagātības, īpašuma un varas sasniegšanai.
Mēs neaicinām uz vienveidību, bet gan daudzveidību:
jo daudzveidīgāki cilvēki, jo spilgtākas viņu personības.
Tapēc mēs pievēršam īpašu uzmanību individualitātei, radošumam un inovācijām.
Tā ir jebkura dizaina būtība.
Nebūs zinātnieku, kuri norādīs, ko cilvēkiem darīt,
kā dzīvot, kur doties un ko domāt.
Motivācija un stimuls eksistē, kad cilvēkiem ir nozīmīgi mērķi.
Patiesa izaugsme un attīstība notiek, kad cilvēki ir iesaistīti radošos,
izaicinošos un konstruktīvos uzdevumos.
Tomēr garlaicīgs un atkārtojošs darbs, kurš nepieciešams, lai nopelnītu algu,
nogalina motivāciju un stimulu.
Ja cilvēkus nodrošinātu ar visu nepieciešamo:
pabarotu, apģērbtu un nodrošinātu mājokli bez maksas,
viņi pārstātu iet uz darbu, tas viņiem vairs nebūtu vajadzīgs.
Viņiem ir mājoklis, apģērbs, filmas un izklaide.
Kapēc strādāt? Darbs ir nepatīkams, vienveidīgs un garlaicīgs.
Ja nākotnē cilvēkiem būs apmierinātas visas vajadzības,
bet nebūs interesantu izaicinājumu, sistēma sabruks.
Tapēc cilvēkiem visu laiku tiks uzstādīti jauni izaicinājumi.
Skolās mēs piedāvāsim skolniekiem strādāt ar vēl neatrisinātām problēmām,
to ir tik daudz.
Kad esat pabaroti un labi apģērbti, smadzenes nepārstāj darboties.
Savādāk visi miljonāri neko nedarītu, būtu "izslēgti",
jo viņiem jau viss ir. Tā nav taisnība.
Ir miljonāri, kas strādā 18 stundas dienā
un viņiem nepietiek laika. Viss ir atkarīgs no jūsu audzināšanas
un izglītības. Jo vairāk jūs zināt par okeanogrāfiju, astronomiju utt.,
jo plašāks jūsu interešu loks un piesātinātāka dzīve.
Ja jums tiek nodrošināts ēdiens, apģērbs un mājoklis, tad tagad jūs varat strādāt.
Jums nav jāuztraucas par izdzīvošanu
un jūsu iniciatīva krietni paaugstinātos.
Es to saucu par jauno un inovatīvo iniciatīvas sistēmu.
Tā ir nevis naudas, bet gan problēmu risināšanas orientēta.
Jūs izjūtat apmierinātību, redzot kā pasaule kļūst par labāku vietu.
Saprātīga zemes resursu pārvalde
Kā mēs varam saprātīgi izmantot tehnoloģijas,
lai radītu vairāk, nekā katram vajadzīgs?
Lai to sasniegtu, plānošanai obligāti ir
jābūt balstītai uz planētas resursu nestspējību.
Visai mūsu infrastruktūrai ir jātiek pārveidotai
un jāstrādā kā vienai, savstarpēji saistītai, kopējai sistēmai.
Tas nozīmē, ka mums jāapskata visa mūsu pasaules kopiena kā viena vienība,
kura ietver sevī ikvienu un tas ir attiecīgi jāplāno.
Tikai šādā veidā mēs varam izmantot mūsu tehnoloģijas, lai pārvarētu resursu trūkumu,
nodrošinātu vispārēju pārpilnību un aizsargātu vidi.
Tāpēc, vispirms, ir nepieciešams veikt visas planētas resursu inventarizāciju, lai precīzi novērtētu, kas mums ir:
uzskaitīt mūsu fiziskos resursus, personālu,
ražošanas centrus un cilvēku vajadzības.
Tas ļautu mums noteikt vajadzīgo preču un pakalpojumu apjomu.
Piemēram, kur atrodas aramzeme, lai audzētu labību?
Cik cilvēku atrodas dažādās teritorijās
un kāds ir viņu veselības stāvoklis?
Tas ļautu noteikt, kur būvēt slimnīcas un cik daudz.
Ja to mēģinātu darīt šodien
(pieprasītu visu valstu resursu inventarizāciju), rastos jautājumi:
"Kapēc jums tas ir vajadzīgs? Uzzināt vai mums ir pietiekami resursu,
lai pārspētu jūs bruņojumā un tamlīdzīgi?"
Viņi būtu skeptiski un vilcinātos dot šādu informāciju,
tapēc es teiktu, ka mūsdienu kultūrā tas nenostrādātu.
Kad priekšrocības no piedāvātajām idejām
būs pamatotas un visas valstis tās pieņems
(tām jabut konkrētām priekšrocībām,
kurās šīs valstis būtu ieinteresētas),
tad ar viņu piekrišanu varēs veikt pilna apmēra izmeklēšanu.
Tas nav mans vai kāda cita viedoklis.
Tas ir iedzīvotāju skaits, resursu pieejamība,
Zemes nestspēja, kas nosaka
kas tieši ir jādara un kādos tempos.
Šodien tas tiek darīts pavisam savādāk,
bet nākotnē tas viss būs balstīts uz
dinamiskā līdzsvara formu.
Tas nozīmē, ka viss darbosies visaugstākajā efektivitātē
bez apkārtējās vides izpostīšanas.
(Stāstītajs) Galvenais veids, kā sasniegt pārpilnību un augstu dzīves līmeni ikvienam
ir automatizēt pēc iespējas vairāk, iespējami īsākajā laikā.
Bet pārejas posmā, mums kopā ir jāapvieno
cilvēku tehnoloģiskās iespējas, kuri strādā ar datoriem
un tehnoloģijām,
būvējot un veidojot resursu piegādes metodes
ar nepieciešamajām rūpnīcām, lai apstrādātu resursus.
(Stāstītājs) Mūsu problēmas un to risinājumi ir tehniski, nevis politiski.
Vairākums problēmu ir atrisināmas ar tehnoloģiju un zinātnes metožu palīdzību,
kuras kalpos visiem cilvēkiem, nevis tikai dažiem izredzētajiem.
Kas ir tas, ko tu vēlies? Tev jāvaicā sev.
Es vēlos dzīvot pasaulē, kurā man nebūtu jābaidās par to,
ka mani bērni dosies kārtējā karā,
pasaulē, kurā būs trūkums, problēmas un slimības.
"Vai tu zini, kā uzbūvēt šādu pasauli?" "Nē, es nezinu"
Kā to izdarīt? Vajag pieaicināt zinātniekus no dažādām nozarēm,
apvienot viņus un teikt: "Šīs ir tās problēmas, kuras vajag atrisināt."
Zinātniskā valdība nenozīmē, ka zinātnieki nosaka visu vai kontrolē cilvēkus.
Tas nozīmē, ka viņiem ir labāka izpratne, par to, kā uzbūvēt transportēšanas sistēmas,
labāka izpratne kā attīrīt gaisu. Viņiem ir zināmi uz šo brīdi vislabākie
veidi, kā atjaunot okeānus.
(Stāstītājs) Datori varēs kalpot visu cilvēku vajadzībām,
kad kibernatizācija būs pilnībā integrēta visos
šīs jaunās un dinamiskās kultūras aspektos.
To var iztēloties kā elektronisku nervu sistēmu,
kura pārklāj visas mūsu sabiedrības jomas.
To funkcija būtu radīt līdzsvaru
starp ražošanu un izplatīšanu,
kā arī nodrošināt, lai nebūtu deficīta vai pārprodukcijas.
(Roksana Mīdovs) Šajā tehnoloģiski attīstītajā sabiedrībā,
lēmumi tiek balstīti, atsaucoties uz vidi,
cilvēkiem un industriju.
Iztēlojieties elektriskus sensorus,
kuri aptver visu apkārtējo vidi-
pilsētas, rūpnīcas, noliktavas,
izplatīšanas centrus, transporta tīklus,
apkopojot datus no visas pasaules, lai iegūtu precīzākus lēmumus.
Lēmumi tiek pieņemti balstoties uz sabiedrības vajadzībām,
nevis korporāciju vai privātajām interesēm.
(Stāstītājs) Mums nav jābaidās no automatizētajām tehnoloģijām vai mašīnām,
bet gan no tehnoloģiju ļaunprātīgas izmantošanas savtīgos nolūkos.
Atcerieties, ka tieši ļaudis izlemj kādos nolūkos tiks izmantotas mašīnas.
Ja tehnoloģijas neatbrīvos visus cilvēkus,
lai tie sekotu augstākiem mērķiem un sasniegumiem,
tad no visa tehnoloģiskā potenciāla nebūs nekādas jēgas.
Pirms sākt strādāt pie jauna projekta, vienmēr ir jānovērtē
ietekme uz apkārtējo vidi.
Nākotnes projektēšana
(Stāstītājs) Tās ir tikai tukšas runas, kamēr nav tehniska plāna,
kā organizēt un izmantot resursus pārpilnības radīšanai.
Izskatīsim dažas no daudzajām pieejām, kuras Projekts Venēra piedāvā
visam sociālajam spektram.
Šodien vairāk kā puse iedzīvotāju dzīvo pilsētās, kuras ir piesārņotas,
bīstamas un lieki patērē enerģiju.
Pilsēta ir jāprojektē kā dzīva sistēma,
kā organisms, kā universitāte.
Visas nākotnes pilsētas būs universitātes pilsētas,
kuras attīstās un turpina apmainīties idejām.
Pilsētā būs iebūvēta transporta sistēma,
lai nebūtu satiksmes negadījumu.
Katrā sfērā viss būs rūpīgi pārdomāts:
medicīnā, botānikā, lauksaimniecībā. Tā ir vienota sistēma ar vienotu plānošanu.
(Stāstītājs) Daudz efektīvāk ir uzbūvēt pilnīgi jaunas pilsētas,
nekā atjaunot un uzturēt vecās.
Fresko izmanto sistemātisku pieeju jauno pilsētu projektēšanā.
Tajās dzīvot ir daudz patīkamāk un ērtāk.
Uzskats, ka saprātīga vispārīgā plānošana,
nozīmē masveida vienveidību, ir absurds.
Pilsētas būtu līdzīgas tikai ar to,
ka tām būtu nepieciešams krietni mazāk materiālu, ietaupot laiku un enerģiju.
Tās būtu pietiekami elastīgas, lai varētu veikt novatoriskas izmaiņas,
tajā pašā laikā saglabājot vietējo ekoloģiju.
Ja pilsētas tiek plānotas, lai apmierinātu cilvēku vajadzības,
lielākā daļa šodien eksistējošo problēmu izzūd.
Centrālajā ēkā atradīsies bērnudārzi,
skolas, zobārsti un medicīniskā aprūpe.
Pilsētu plānošanas un projektēšanas stadijā,
tiek izstrādāta viena astotdaļa no pilsētas sistēmas un tad tā tiek pavairota,
tā vietā, lai arhitekti projektētu katru māju un ēku,
kas ir milzīga enerģijas un talanta izšķērdība.
(Stāstītājs) Strādājot pie visas pasaules iedzīvotāju mājokļa problēmas risināšanas,
būvniecības paņēmieni ievērojami atšķirsies no šodien izmantotajiem.
Ekstrūzijas un pašceļošās konstrukcijas var būtiski izmainīt
un paātrināt būvniecības procesus.
Šādi vieglie un izturīgie dzīvokļu bloki var tikt izgatavoti ar nepārtrauktās ekstrūzijas metodi,
un pēc tam sadalīti un novietoti ar megamašīnu palīdzību.
Šo efektīvo struktūru ārējās virsmas kalpo kā saules baterijas
un siltuma saglabātāji.
Šajā sabiedrībā jums nekas nepieder.
Cilvēkiem patiesībā nemaz nav vajadzīga nauda,
bet gan pieejamība nepieciešamajām lietām.
Pārpilnības sabiedrībā cilvēkiem, kur viss nepieciešamais ir pieejams,
vairs nebūtu vajadzības uzglabāt un uzkrāt lietas.
Lietas tiks pārstrādātas, modernizētas un uzlabotas.
Piemēram, paņemsim vecu mašīnu,
ar tās materiāliem ir pietiekami, lai uzbūvētu jaunu. Tapēc vairs nebūs vecu mašīnu.
Vecas mašīnas ir bīstamas.
Ja tu brauc ar ļoti dārgu mašīnu un kāds cits ar vecu, sadauzītu mašīnu,
kuras bremzes nenostrādā, tu vari iet bojā.
Mums nevajag vecas automašīnas uz autoceļiem;
mums nevajag neko, kas var salūzt.
Mums nav vajdzīgas lietas, kurām ir vajadzīga apkalpe.
(Stāstītājs) Resursu Orientētā Ekonomikā
cilvēkiem ir pieejami jeburi vajadzīgie produkti bez nepieciešamības
tos pirkt, uzturēt vai apdrošināt.
Šādā veidā, krietni izaugs preču apgrozījums
un preces būs viegli pieejamas, kad nepieciešams.
Viss, kas cilvēkiem nepieciešams ir pieejams šajās ēkās- izdales punktos:
tēlniecības materiāli, mūzikas instrumenti.
Tās būs sava veida publiskās bibliotēkas.
Cilvēki šeit varēs atnākt un paņemt fotoaparātu, riteni vai rokas pulksteni.
Viss kas vajadzīgs, šeit ir pieejams bez maksas.
Tas nozīmētu, ka mums būtu jāsasniez tik augsts ražošanas līmenis,
ka deficīts vairs nevarēs pastāvēt.
Tas novērsīs gandrīz visus noziegumus.
Tagadējo sistēmu nav iespējams izlabot un padarīt par taisnīgu un godīgu.
Mums jāizveido jauna sistēma, kas nodrošina cilvēktiesības.
Kad visiem ir brīva pieeja precēm un pakalpojumiem,
vairs nav jācīnās par sieviešu tiesībām vai melnādaino tiesībām.
Šādā sabiedrībā tiesības tiks nodrošinātas automātiski.
Vairs nebūs vajadzības izdot tādus likumus kā "nezodz";
tāda uzvedība nebūs iespējama.
Apkārt centrālajai ēkai atrodas pētnieciskie centri,
kuri veic aktuālu darbu
visas sabiedrības labklājībai.
Tālāk no pētnieciskajiem centriem
atrodas atpūtas zona
ar tenisa laukumiem un citām cilvēku pieprasītām spēlēm.
Aiz atpūtas zonas atrodas dzīvojamais rajons;
visapkārt atrodas strauti, ūdenskritumi un ezeri.
(Stāstītājs) Mēs varētu nodrošināt plašu unikālu māju un dzīvokļu klāstu,
kas prasītu minimālu apkopi, būtu ugunsdroši
un praktiski izturīgi pret nelabvēlīgiem laikapstākļiem.
Nākamajā sektorā atrodas daudzīvokļu mājas.
Iemesli, kapēc cilvēki vēlēsies dzīvot dzīvokļos
ir teātra pulciņa, sporta zāles,
medicīniskās aprūpes, zobārsta pieejamība; tas viss ir apvienots vienā ēkā.
Es uzskatu, ka nākotnē cilvēki dos priekšroku dzīvošanai lielos kompleksos
nevis atsevišķās mājās.
Tālāk uz ārpusi atrodas siltumnīcu
un hidroponiskās saimniecības.
Tur atrodas arī lauksaimniecības zeme.
(Stāstītājs) Pilsētā tiktu izmantotas vistīrakās tehnoloģijas,
kuras darbojas saskaņā ar dabu, kā, piemēram, vēja ģenerātori, saules baterijas, ģeotermālās stacijas,
siltuma koncentratori, pjezoelektriskā un viļņu enerģija, temperatūras diferenciāļi,
okeāna ģeotermālie avoti un daudzi citi.
Nākotnē lielākais potenciāls enerģijas ieguvei
varētu būt zemes tilta vai tuneļa būvniecība pāri Beringa jūras šaurumam.
Šīs zemūdens konstrukcijas pārveido daļu no okeāna straumēm
caur turbīnām, lai saražotu tīrus enerģijas avotus.
Izmantojot šos enerģijas avotus, mēs varētu nodrošināt visu pasauli ar tīru enerģiju
un ļautu visiem cilvēkiem izbaudīt ļoti augstu dzīves līmeni
turpmākajos tūkstoš gados.
Vairs nebūs nepieciešamības izmantot piesārņojošus ogļhidrātus.
Piesārņojums būs pagātne.
Visa satiksme tiks integrēta
vispasaules transporta sistēmā.
Pilsētu satiksmē tiks izmantoti transveijeri.
Starppilsētu ceļojumus nodrošinās viensliežu vilcieni.
Magleva vilcieni tiks izmantoti tālsatiksmes braucieniem .
Lai uzlabotu efektivitāti, šis ātrgaitas magleva vilciens
ir aprīkots ar noņemamām sekcijām,
kuras var tikt atvienotas vilciena braukšanas laikā.
Aviācijā būs pieejams plašs konfigurāciju klāsts.
Tāda vertikālās pacelšanās un nolaišanās lidmašīna
tiks izmantota pasažieru un kravas pārvadāšanā.
Prioritāte ir drošība nevis naudas ietaupīšana
vai lētāko risinājumu meklēšana.
Šis modulārais kravas kuģis sastāv no noņemamām sekcijām,
kuras var ātri iekraut un izkraut.
Sekciju daudzums ir atkarīgs
no kravas piegādes apjoma.
Kad visas sekcijas ir savienotas, tās var darbināt kā vienu vienību.
Kuģi var būt peldošas ražotnes,
kuras ceļojuma laikā ražo produkciju.
Tie var kalpot arī kā izglītības centri,
kuros bērni un pieaugušie, ceļojot pa pasauli, var iegūt inovatīvu izglītību,
nevis atstāstot materiālu, bet gan pieredzot un
mijiedarbojoties ar "reālo pasauli".
Nacionālā transporta sistēma ietvertu
ūdensceļu, kanālu un apūdeņošanas sistēmu tīklu.
Tie kalpotu, lai mazinātu plūdu un sausuma draudus,
vienlaikus ļaujot migrēt zivīm, nodrošinātu dabīgas ugunsdrošības joslas,
avārijas ūdens avotus, zivju audzētavas un atpūtas vietas.
(Roksana Mīdovs) Kad mēs izmantosim zinātni un tehnoloģijas
sociālajā sistēmā
bez tirgus ierobežojumiem, finansēm vai patentiem,
mēs varētu sasniegt ļoti augstu dzīves līmeni
ļoti īsā laikā.
Šī sabiedrība pastāvīgi uzlabotos,
strauji mainoties jaunām tehnoloģijām, izgudrojumiem un idejām.
Tā pastāvīgi uzlabotos,
nevis stagnētu kā mūsdienu sabiedrība.
(Stāstītājs) Iztēlojies dzīvošanu neparastā okeāna pilsētā,
kura palīdz atjaunot okeāna ekoloģiju,
vienlaikus novēršot pārapdzīvotību.
Šīs pilsētas jūrā var kalpot kā universitātes un pētniecības centri,
kur studēt jūrniecības zinātnes.
Tajās varētu veidot zivju fermas un derīgo izrakteņu ieguves vietas,
saglabājot dinamisku līdzsvaru okeanogrāfiskajā vidē.
Autonomo jūras pilsētu dizaini atšķiras
atkarībā no to atrašanās vietas un funkcijas.
Šī zemūdens novērošanas stacija ļauj cilvēkiem
vērot jūras dzīvi tās dabiskajā vidē.
Šīs jūras fermu saimniecības
audzē zivis un citas jūras dzīvības formas,
lai palīdzētu apmierināt pasaules iedzīvotāju uztura vajadzības.
Šīs struktūras brīvi ļautu ūdenim plūst cauri.
Šādi izmantojot tehnoloģijas, globālajai sabiedrībai būtu iespējams
sasniegt sociālo progresu un vispasaules reformāciju
pēc iespējas īsākā laikā.
Utopija, ja kādreiz tiks īstenota, mirs, stagnēs,
tomēr es runāju par attīstītu kultūru
vai evolucionējošu kultūru.
Man nav ideju par ideālu sabiedrību. Es nezinu, ko tas nozīmē.
Bet es zinu, ka mēs to varam izveidot daudz labāku, nekā tā ir šobrīd.
Es neesmu utopists. Es neesmu humānists,
kurš vēlētos redzēt ikvienu dzīvojam siltumā un harmonijā.
Bet es zinu, ka ja mēs neko neizmainīsim, mēs nogalināsim viens otru
un iznīcināsim Zemi.
(Stāstītājs) Šis jaunais dzīvesveids, nodrošinot izklaidi un atpūtu,
uzlabotu arī zināšanas un radošumu visiem.
Panākumu mēraukla būtu personīgo interešu realizācija,
nevis bagātības un egoistisku mērķu īstenošana.
Resursu Orientētā Ekonomika ne tikai izmainītu mūsu vidi,
padarot to tīru, efektīvu un patīkamu,
bet arī ieviestu jaunu vērtību sistēmu,
kas atbilstu jaunās novatoriskās pieejas virzienam un mērķiem.
Kad izglītība un resursi būs pieejami katram,
cilvēka potenciālam vairs nebūs robežu.
Ikviens varēs brīvi darboties
sev interesējošā jomā
bez ekonomiskajiem ierobežojumiem, ar kuriem mēs saskaramies šodien.
Ir pienācis laiks pieņemt lēmumu,
ja mēs vēlamies attīstīties no mūsu pašreizējās, deficīta balstītās, kultūras,
piesārņojuma un apkārtējās vides iznīcināšanas
uz ilgtspējīgu sabiedrību, kas norošina pārpilnību un rūpējas par ekoloģiju.
Nācija bez nākotnes vīzijas
ir lemta atkārtot pagātnes kļūdas
atkal.. un atkal.
Mēs maldīgi uzskatām,
ka cilvēks ir augstākā evolūcijas forma- tas ir tas, ko mums māca skolās.
Cilvēks iznīcina okeānus, zivis, atmosfēru un viens otru.
Cilvēks lido virs pilsētas, nospiež pogu
un sadedzina visus iedzīvotājus ar atomieročiem.
Vai tā ir augstākā dabas radība? Vēl ne!..
manuprāt. Mums ir vēl garš ceļš priekšā.
Mēs varam izveidot vai nu paradīzi Zemes virsū, vai arī aizmirstību,
iznīcinot sevi- tikai nākotne to rādīs.
Kāda tā būs, tas ir atkarīgs no jums.
(Stāstītājs) Mēs varam radīt pasauli, kurā karš un vajadzības paliks tālā pagātnē.
Kad visa zinātne un tehnoloģijas tiks izmantotas
globālajā Resursu Orientētā Ekonomikā,
lai aizsargātu vidi un visu labklājību,
tikai tad mēs sapratīsim,
ko nozīmē būt patiesi civilizētiem.
Esi daļa no augošās cilvēku kopienas,
kas strādā, lai realizētu Projekta Venēras mērķus.
Pievienojies mūsu centieniem pavēstīt šo pozitīvo nākotnes vīziju
pēc iespējas plašākai publikai, mākslas filmas radīšanas veidā.
Mums ir pietiekami daudz zināšanu, lai visu šo uzbūvētu jau šodien.
Būs nepieciešami 10 gadi, lai izmainītu Zemes virsmu,
pārbūvētu pasauli par otro Ēdenes Dārzu.
Izvēle ir tavās rokās. Kodolieroču sacensību stulbums,
ieroču izstrāde, centieni atrisināt problēmas politiskā veidā,
ievēlot vienu vai otru politisko partiju,
visa politika ir nogrimusi korupcijā.
Es atkārtošos: komunisms, sociālisms,
fašisms, demokrāti, liberāļi.
Nav melnādaino, poļu, ebreju, grieķu
vai sieviešu problēmas. Tās ir visu cilvēku problēmas!